Panel diskusija “Energetska transformacija Bosne i Hercegovine – Ko je upalio svjetlo?”, a koja predstavlja jednu od aktivnosti “EMPOWERED WOMAN” projekta, održana je u ponedjeljak, 10. juna u prostorijama Sarajevske regionalne razvojne agencije (SERDA).
Događaj u organizaciji Udruženja “Žene za Žene Internacional”, Udruženja za zeleni hidrogen i obnovljive izvore energije “UzH2OIE”, kompanije EMPOWER CONSULTING d.o.o, AIK d.o.o. i Advokatskog društva “Ibrahimović & CO”, privukao je veliki broj prisutnih iz vladinog i nevladinog sektora.
Kroz dvosatnu diskusiju ukazano je na trenutnu bosanskohercegovačku energetsku politiku i procese ishođenja dozvola za razvoj projekata obnovljivih izvora energije (OIE).
![](https://smartinfo.ba/wp-content/uploads/2024/06/Slika-2-1024x683.jpg)
Također, panelisti Tomislav Tomas, advokat i ekspert za energetsko pravo, zatim Faris Babić, predsjednik Udruženja “UzH2OIE” i konsultant za projekte OIE, Leila Salijević, advokatica i ekspertica za energetsko pravo, Maid Vlahovljak, voditelj Zelene divizije “KimTec BiH”, potpredsjednik Udruženja “UzH2OIE” i konsultant za projekte OIE, potom Tihomir Perković, član Upravnog odbora Udruženja “UzH2OIE” i konsultant za projekte OIE i Edin Turkušić, projekt menadžer za projekte OIE, govorili su o problemima i zastojima u razvoju kao i o mogućim rješenjima najvećih prepreka za domaće i strane investitore u Bosni i Hercegovini.
Moderatorica panela bila je Mersiha Babić, direktorica EMPOWER CONSULTING d.o.o. i predsjednica Skupštine Udruženja “UzH20IE”, a poseban akcent dat je podsticaju i podršci ženama, odnosno njihovom osnaživanju za uključivanje u aktivnosti i projekte obnovljivih izvora energije.
“Polako, ali sigurno napredujemo na putu energetske transformacije. Međutim, Bosna i Hercegovina ne treba mnogo gledati izvan granica nego se posvetiti sebi i pokušati implementirati smjernice iz plana do 2030. godine. Najveće pitanje je šta ćemo sa termoelektranama? To je kompleksno pitanje koje ima i socijalnu, ekonomsku i društvenu dimenziju. Potrebno je gledati širu sliku i biti spreman na energetski maraton.”, kazao je Maid Vlahovljak koji se osvrnuo na put energetske transformacije Slovenije i njenog načina ublažavanja posljedica energetske transformacije.
Uzimajući u obzir resurse kojima raspolaže, a u poređenju sa zemljama Evropske unije, Bosna i Hercegovina je u lošem položaju, naglasio je Edin Turkušić, projekt menadžer iz oblasti OIE.
“Samo kroz saradnju vladinog i nevladinog sektora te šire društvene zajednice moguće je dostići ciljeve koje smo postavili kao zemlja potpisnica međunarodnih sporazuma i zemlja kandidat za EU. U tom procesu razumijevanja OIE, energetske tranzicije i sprječavanju širenja dezinformacija, uloga medija je od ključne važnosti.”, istakao je Turkušić.
O energetskoj tranziciji EU, s osvrtom na Direktive o OIE i njihovim revizijama te o REPowerEU planu, govorio je predsjednik Udruženja “UzH20IE” Faris Babić.
“Da bismo shvatili kako izgleda energetska tranzicija u EU treba napomenuti da će se REpowerEU planom dodatno finansirati projekti iz OIE, a da EU za potrebe provođenja ciljeva iz revidirane Direktive o OIE već izdvaja značajna sredstva iz svog budžeta. Birokratska EU koja je uvijek odmjerena i parlamentarna odlučila se i na korak dalje u REPowerEU – jednom naročito interesantnom mjerom koja traži od članica da ubrzaju izdavanje dozvola za projekte iz OIE kako bi se smanjilo vrijeme za uvođenje projekata u eksploataciju. Od članica se traži i da poboljšaju mrežnu infrastrukturu te da kroz novu reviziju prijedloga Direktive o obnovljivoj energiji, proizvodnju električne energije iz OIE označe kao javni interes i uvedu “go-to” područja za razvoj projekata OIE.”, pojasnio je Babić.
Kao najveće prepreke razvoju i implementaciji projekata solarnih ili vjetroelektrana istaknute su neusklađenost između institucija i kruta birokratija.
“Neosporna je činjenica da je BiH postala interesantna investitorima koji započinju razvoj projekata OIE ili kupuju projekte u određenoj fazi razvoja. Međutim, zbog sporosti administracije ili pravnih nedorečenosti, oni često odustaju. Ipak, ako imate iskusan tim, koji poznaje materiju i zna hodogram, onda je to priča s uspješnim završetkom.”, zaključio je Tihomir Perković.
Da je ključno detaljno poznavanje svih koraka, posebno za izdavanje neophodnih dozvola, istakao je i Tomislav Tomas koji je kazao:
“Sporost administracije. Naime, dozvole za OIE projekte se ishode u skladu s propisima koji reguliraju upravni postupak te je za ishođenje svake dozvole propisan točno određeni rok, bilo pojedinačnim, zasebnim propisima ili općim Zakonom o upravnom postupku. Poznata je činjenica da se neki projekti, posebno vjetroparkovi, razvijaju i po pet, sedam ili čak deset godina.”
Da je Bosna i Hercegovina, nakon što je dobila obaveze po osnovu međunarodnih sporazuma, dobila i veću potrebu za pravnicima, inžinjerima, projektantima, projekt menadžerima te da obrazovne institucije sve više prepoznaju ovu potrebu, potvrdila je i advokatica Leila Salijević.
“OIE je mlada oblast, traži potpunu posvećenost, angažman, rad na sebi i, kada uđete u ovu priču, proces učenja tek počinje. Ovu priliku koristimo da na ovom putu ohrabrimo i damo punu podršku ženama da se uključe u proces energetske tranzicije jer one svojim znanjem, vještinama i sposobnošću itekako mogu dati doprinos u razvoju projekata OIE.”, poručila je Salijević.
Panel “Energetska transformacija Bosne i Hercegovine – Ko je upalio svjetlo?” održana je u sklopu Akademije demokratije za mlade žene koju sprovodi Udruženje Žene za Žene International, uz finansijsku podršku “National endowment for democracy” iz SAD-a.